![](/static/img/zoom_in.png)
Viespile sunt capabile de un comportament asemănător raţionamentului logic (studiu)
O echipă de oameni de ştiinţă de la Universitatea Michigan (UM) din Statele Unite a descoperit prima dovadă de inferenţă tranzitivă, capacitatea de a utiliza relaţii cunoscute pentru a deduce relaţii necunoscute, la viespi, relatează Xinhua.
Pentru studiul publicat marţi, oamenii de ştiinţă au dorit să afle dacă două specii comune de viespi-de-hârtie, Polistes dominula şi Polistes metricus, sunt capabile să rezolve o problemă de inferenţă tranzitivă.
Mai întâi, specialiştii au colectat viespi-regine din mai multe zone din Ann Arbor, Michigan. În laborator, viespile au fost pregătite în mod individual pentru a face diferenţa între perechi de culori numite perechi de premise. Una dintre culorile din fiecare pereche a fost asociată cu un şoc electric uşor, iar cealaltă nu.
''Am fost foarte surprinsă de cât de repede şi de corect viespile au învăţat perechile de premise'', a declarat Elizabeth Tibbetts de la Departamentul de Ecologie şi Biologie Evoluţionară la UM.
Ulterior, viespilor le-au fost prezentate perechi de culori nefamiliare şi au fost puse să aleagă între acestea. Ele au putut organiza informaţia într-o ierarhie implicită şi au utilizat deducţia tranzitivă pentru a face alegerea între culorile noi.
''Am crezut că viespile ar putea deveni confuze, precum albinele'', a notat Tibbetts. ''Însă ele nu au avut dificultăţi în a-şi da seama care culoare era sigură în unele situaţii sau nesigură în alte situaţii. Nu susţinem că viespile au folosit deducţia logică pentru a rezolva această problemă, însă ele par să utilizeze relaţii cunoscute pentru a face inferenţe despre relaţii necunoscute'', a adăugat ea.
''Concluziile noastre sugerează că această capacitate poate fi modelată de mediul social în care comportamentele sunt benefice mai degrabă de a fi limitată strict de mărimea creierului'', a precizat Tibbetts.
Oamenii de ştiinţă au demonstrat de asemenea că viespea-de-hârtie are o surprinzătoare memorie de lungă durată, iar comportamentul ei se bazează pe ceea ce îşi aminteşte din interacţiunile anterioare cu semenii săi.
Rezultatele acestui studiu, publicate în jurnalul ştiinţific Biology Letters, se adaugă unui număr din ce în ce mai mare de dovezi despre faptul că sistemul nervos miniatural al insectelor nu limitează comportamentele complexe. AGERPRES