![](/static/img/zoom_in.png)
Un caz „special”...
Compania de stat Transelectrica va plăti unei foste angajate a lui Mohammad Murad despăgubiri de aproape 1 milion de lei pentru că a dat-o afară în iunie 2021, după ce a numit-o în septembrie 2020 ca membru în Consiliul de Supraveghere, cu un mandat de 4 ani. Mihaela Popescu, fostă Brebeanu, fostă Constantinovici, este soție de general SPP și fosta mână dreaptă a lui Murad înainte de a fi numită, fără niciun fel de experiență, șefă la Transelectrica. În prezent, Mihaela Popescu este secretar general la Ministerul Economiei, scrie replicaonline.ro .
Transelectrica îi va plăti fostei sale șefe Mihaela Popescu din perioada septembrie 2020-iunie 2021 daune de aproape 1 milion de lei, după ce aceasta a dat compania de stat în judecată la Centrul de Arbitraj de la Viena.
Pentru Popescu nu a contat că nu avea niciun fel de experiență la data numirii pe pile la Transelectrica, ci exclusiv faptul că a fost angajată cu un contract beton-armat, care i-a permis să dea imediat compania în judecată și să ceară toți banii pe care i-ar fi încasat dacă ducea mandatul la final.
Astfel, Transelectrica „informează publicul investitor asupra faptului că, urmare a soluționării cererii de arbitraj ARB-5735 Mihaela POPESCU (RO) vs. Transelectrica (RO), Centrul de Arbitraj de la Viena, prin Hotărârea arbitrală a admis pretenții împotriva Companiei, după cum urmează:
- plata sumei de 609.889,86 lei reprezentând compensația de denunțare aferentă indemnizațiilor fixe brute lunare rămase până la sfârșitul mandatului potrivit contractului de mandat, la care se adaugă accesorii;
- plata sumei de 186.384,00 lei reprezentând compensația de neconcurență potrivit contractului de mandat, la care se adaugă accesorii;
- plata sumei de 135.128,33 lei reprezentând componenta variabilă potrivit contractului de mandat, la care se adaugă accesorii.
Raportul
Compania a fost obligată totodată la plata unor costuri și cheltuieli arbitrale”. Potrivit unei comunicări anterioare a Transelectrica, Mihaela Popescu a cerut inițial despăgubiri de 1,14 milioane de lei.
A terminat 2 facultăți odată, în timp ce era și directoare la Mohammad Murad
Transelectrica a plătit în 2023 peste 3 milioane de lei compensații datorate unor foști membrii ai Consiliului de Supraveghere și din Directoratul companiei, revocați în iunie 2021 pentru că au refuzat să aprobe situațiile financiare ale Transelectrica pe 2020.
Mihaela Popescu, fostă Brebeanu, fostă Constantinovici este în prezent secretar general la Ministerul Economiei și are la bază un CV foarte interesant. În 1999 a terminat Dreptul la Spiru Haret, dar și Managementul la ASE, deși între timp a fost și directoare la mai multe firme. De fapt, a fost angajată la 14 firme în 19 ani, până să treacă la stat, în 2016, ca și consilier personal al ministrului Justiției de atunci, Raluca Prună.
Principalul său angajator a fost constănțeanul Mohammad Murad, sub care a fost, în mai multe rânduri, directoare la Phoenicia Express SRL (2014 și 2015-2016), dar și la Spring Time Holding SRL (1999). Au mai fost firme de construcții și de distribuție, iar dintr-odată apare brusc (2014) ca expert la Agerpres, agenția de știri a statului, deși nu are absolut niciun fel de experiență posibilă în presă sau comunicare.
Soție de general SPP, pusă direct șefă la Justiție și Transelectrica
Completa lipsă de pregătire a fost, fără doar și poate, motto-ul ei în viața profesională, din moment ce așa a ajuns și la Transelectrica (2019), din postura de soție a generalului SPP Cristian Popescu. Anterior, a mai fost vicepreședinte la Fundația Colegiului Național de Apărare, dar și consiliera ministrului PSD Florin Iordache „Altă întrebare”, precum și membră în Fundația Europeană Titulescu, a lui Adrian Năstase.
În 2019 devine și funcționar public, calitate în care ajunge șefă la casa de asigurări de sănătate pentru cei din Apărare, serviciile secrete și Justiție, iar în paralel directoare în Ministerul Justiției și membru în Consiliul de Supraveghere al Transelectrica, de la Ministerul Economiei.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.