![](/static/img/zoom_in.png)
Raed Arafat, despre prognoza sumbră a evoluției coronavirusului în România: Riscul ca acest studiu să se confirme există
Scenariul cel mai negru pe care îl au acum pe masă cei care gestionează evoluția pandemiei în țara noastră ar putea însemna peste un milion de cazuri de coronavirus în România, în septembrie. Dezastrul s-ar produce dacă regulile continuă să fie încălcate în același ritm ca acum. În august, arată această analiză sumbră a companiei Avantera, la terapie intensivă s-ar afla peste 4.000 de români în stare gravă. Teoretic s-ar afla, pentru că România nu are atâtea paturi dotate cu ventilatoare, ci mai puțin de jumătate. Prognoza a fost făcută de consultantul Mihai Pascadi pe baza datelor furnizate de Ministerul de Interne.
Șeful Departamentului pentru Situații de Urgență, Raed Arafat, se declară îngrijorat de această prognoză, dar obiectiv, așa cum stau lucrurile în prezent, „situația merge înspre mai rău”, spune secretarul de stat în MAI. De aceea, el crede că dacă populația va continua să trateze măsurile de siguranță cu aceeași atitudine disprețuitoare, „vom ajunge să trăim aceste cifre”.
„Noi primim date din mai multe zone și bineînțeles, sunt și date internaționale pe care le găsim pe diferite site-uri oficiale, care toate fac analize pe diferite țări, inclusiv pe România, iar acest studiu, pe care îl primim zilnic, în baza datelor care apar și care se ajustează, până acum a avut o interpretare corectă, în sensul în care situația merge spre mai rău, situația nu este OK. Acolo sunt niște proiecții de scenariul cel mai rău. Nu înseamnă că se va ajunge acolo, dar avem clar și că numărul cazurilor active va crește și este o creștere exponențială și acest lucru noi îl vedem în acest moment, aceste cazuri cresc deja cu câteva sute pe zi. Numărul vindecaților este mai mic decât numărul celor care se îmbolnăvesc și înseamnă că există creștere continuă a cazurilor active”, a declarat Raed Arafat, duminică seara, la Digi24 .
Dacă populația nu respectă recomandările de a purta mască, de a evita zonele aglomerate, de a respecta distanțarea fizică, „riscul ca acest studiu să continue exact în realitate, să fie situația ce o prevede acest studiu, există!” - a avertizat secretarul de stat al MAI.
Totuși, secretarul de stat subliniază că este vorba de niște scenarii și nu înseamnă neapărat că se va ajunge acolo. Singura probare pentru o prognoză este chiar să se ajungă la scenariul respectiv, dar desigur, acest lucru n-ar fi de dorit, a arătat Raed Aradat.
Șeful DSU a reconfirmat, pe de altă parte, că este posibil ca autoritățile să ia măsuri restrictive în acele zone unor vor fi creșteri mari. Restricțiile se vor impune în baza unor analize, mai ales că va intra în vigoare și legea privind carantina și izolarea.
Declarațiile complete, în materialul video de mai jos:
Citește prognoza:
Numărul de cazuri de coronavirus a crescut în România cu 54,3% faţă de săptămâna trecută, iar prognoză realizată de compania Avantera pentru Comitetul Național pentru Situații de Urgență arată că nu încape îndoială: avem o creştere supra-exponenţială a cazurilor de coronavirus în România.
Potrivit documentului, la mijlocul lunii august vom avea probabil între 42.447 şi 58.400 cazuri active, dintre care 2.122 - 4.088 în terapie intensivă.
„Creșterea supra-exponențială va continua până când distanța socială va începe să crească. La actuala distanță socială și actualul prag (estimat) de siguranță, la 1 august am avea între 20.727 și 24.246 cazuri active, peste dublul numărului de cazuri actuale. La terapie intensivă ne așteptăm să avem la 1 august, în aceste condiții, între 1.036 și 1.697 internări”, se arată în document.
În aceste condiții, autorii prognozei spun: „ Criteriul enunțat exemplificativ pentru reintrarea în Stare de Urgență (10.000 de cazuri în 5 zile) ar fi îndeplinit între 1 și 3 august”.
Analiza stabilește o corelație între distanța socială și evoluția numărului de cazuri și urmărește legătura dintre acestea în ultimele luni.
Evoluția devine favorabilă din momentul în care se atinge un prag de siguranță al distanței sociale. Conform documentului, „distanța socială a mai fost atât de scăzută pe 11 aprilie” și „am avut nevoie de 19 zile (până pe 30 aprilie), în condiții de star de urgență, să depășim pragul de siguranță”.
Scenariu pesimist: peste un milion de cazuri de coronavirus
Totodată, în cel mai pesimist scenariu, dacă se menține actualul indice de distanțare socială, la finalul lunii septembrie, România va depăși un milion de cazuri. (Evoluția numărului de cazuri active în cazul asigurării unei Distanțe Sociale de 9.16 de zile pentru Durata Contagiozității (pragul de siguranță) = 34 de zile)
Totuși, dacă distanțarea socială crește, atunci scade pericolul de infectare și, de exemplu, pe aceeași simulare ar putea exista mai puțin de jumătate de milion de cazuri de coronavirus. (Evoluția numărului de cazuri active în cazul asigurării unei Distanțe Sociale de 9.16 de zile pentru Durata Contagiozității (pragul de siguranță) = 20 de zile)
„Creșterea exponențială e perfidă - cum se vede și în grafic - pare mică și controlabilă la început după care explodează. Numărul aparent constant de cazuri noi va însemna de fapt o creștere rapidă în curând dacă nu creștem Distanța Socială. Creșterea exponențială va persista atât timp cât DS<DC”, mai arată studiul.
Prognoza evoluției de coronavirus pe județe
Totodată, Bucureștiul și județele Argeș și Prahova ar fi cele mai grav afectate, fiind cele marcate cu roșu. Urmează județele Galați, Brașov, Dâmbovița și Arad - marcate cu portocaliu.
Statistica se bazează pe riscul ridicat de creștere + dificultățile de azi (multe cazuri noi) + diferențele din fiecare județ privind distanțarea socială.
Cifrele reprezintă o monitorizare zilnică a numărului de cazuri active și o prognoză a evoluției realizată după modele folosite la nivel internațional.
Cel mai important factor luat în calcul este cel care reprezintă distanțarea socială.
Această prognoză arată o evoluție în funcție de datele de la nivel național din acest moment, iar cifrele se pot modifica în funcție de evoluția zilnică a epidemiei.