![](/static/img/zoom_in.png)
În Moldova lucrurile se complică. Reprezentanții opoziției pro-ruse vor decide rezultatul alegerii șefului Găgăuziei
În turul doi, pragul de prezență la vot a fost coborât de la 50% la 33%, ceea ce înlătură pericolul perturbării votului, care a existat în primul tur.
Duminică va avea loc al doilea tur pentru alegerea bașkanului (șefului) autonomiei găgăuze a Moldovei, care conduce autoritățile publice, o reprezintă în problemele de politică externă și devine membru al Guvernului Republicii Moldova.
Rezultatele primului tur au fost o surpriză neplăcută pentru Chișinău. Cu o prezență neașteptat de mare de 57,8% la alegerile locale, din opt candidați, reprezentanții Partidului Șor și ai Partidului Socialiștilor din Republica Moldova (opoziția pro-rusă), Eugenia Guțul și Grigori Uzun, au primit 26% din voturi cu o diferență de doar 13 voturi fiecare. Fostul șef al autonomiei, Dmitri Kroitor, care, potrivit observatorilor, miza pe președintele țării Maia Sandu, a primit 10% și a ocupat doar locul patru.
Alegerile vor avea loc în 26 de localități ale autonomiei. Pentru aceasta au fost emise 93.572 de buletine, dintre care 86.725 în limba rusă, care este limba oficială și cea mai răspândită în regiune. Alte 3.617 buletine de vot au fost tipărite în limba găgăuză și 3.230 în limba moldovenească. După miezul nopții, rezultatele preliminare vor fi publicate de Comisia Electorală Centrală (CEC) a Găgăuziei.
În turul doi, pragul de prezență la vot a fost coborât de la 50% la 33%, ceea ce înlătură pericolul perturbării votului, care a existat în primul tur. Astăzi, recunoașterea alegerilor ca fiind corecte este discutabilă.
Rezultate în îndoialăPotrivit CEC a Găgăuziei, primul tur s-a desfășurat într-o atmosferă calmă și fără încălcări semnificative. Votarea a fost monitorizată de observatori locali și internaționali care reprezintă UE, SUA și alte țări. Reprezentanții ambasadei Rusiei nu au fost invitați la aceste alegeri de guvernul Republicii Moldova.
Totodată, săptămâna trecută reprezentanții CEC a Moldovei au anunțat încălcări ale Codului Electoral al țării, care, în opinia lor, prevalează asupra Codului Electoral al Găgăuziei. S-a anunțat că aproape toți participanții la alegeri au depășit pragul admisibil pentru donații în campania electorală.
Comisariatul General de Poliție a acuzat sediul de campanie al partidului Șor că a primit bani de la un grup infracțional organizat pentru a mitui alegătorii. Poliția a dezvăluit înregistrări telefonice ale presupușilor activiști ai partidului Șor. Iar perchezițiile și reținerile au fost efectuate în sediul său electoral. Au fost repetate din nou în ajunul votului.
Comentând rezultatele primului tur, Maia Sandu a spus că alegerile s-au desfășurat cu „numeroase încălcări”, și a acuzat CEC a Găgăuziei de inacțiune. În opinia sa, lipsa de sprijin pentru guvernarea pro-europeană de către locuitorii autonomiei se datorează faptului că aceștia sunt informați incorect, ea a remarcat necesitatea înăspririi restricțiilor asupra conținutului de televiziune din Rusia, ca și în restul Moldovei. . Potrivit acesteia, actuala conducere a autonomiei se opune acestui lucru.
Situația din țarăÎn paralel, în aceste zile are loc un proces, care s-ar putea încheia cu interzicerea partidului Șor în sine. Cu o asemenea cerere, guvernul s-a adresat Curții Constituționale a țării. Partidul este acuzat de finanțare ilegală, legături cu serviciile secrete ale Rusiei și sabotarea cursului pro-european al țării. Niciuna dintre aceste acuzații nu a fost încă dovedită.
Liderul formațiunii politice, Ilan Șor, și-a anunțat disponibilitatea de a crea un nou partid în scurt timp. Potrivit acestuia, sancțiunile autorităților nu vor opri nici protestele de masă care au loc în Moldova din vara trecută. Participanții lor cer demisia președintelui și alegeri parlamentare anticipate. Aceștia acuză autoritățile că nu reușesc să facă față crizei economice și scăderii nivelului de trai. Anul trecut, rata inflației în Moldova a depășit 30%, tarifele la gaze au crescut de șapte ori, iar prețurile la energie electrică s-au triplat.
Opoziţia critică creşterea cheltuielilor militare în timpul crizei şi cere ca fondurile să fie redirecţionate către sfera socială. De asemenea, manifestanții nu susțin confruntarea dintre Chișinău și Moscova, în care văd motivele deteriorării abrupte a situației economice din țară.
Sursa: adevarul.ro