![](/static/img/zoom_in.png)
Capitala Daciei Inferior, readusă la viață. „Se furau pietrele pentru cotețe de porc“ VIDEO
După ce ani de zile a fost lăsată în uitare și paragină, Buridava Romană din Râmnicu Vâlcea, cunoscută ca fiind una dintre cele mai mari terme romane din țara noastră, va renaște. Cel puțin asta promit autoritățile publice.
„Situl arheologic Buridava Romană era un loc plin de mărăcini. De ce? Pentru că altfel se furau pietrele din sit. Erau cărate pentru cotețe de porc și așa mai departe...”, a motivat șeful administrației județene, Constantin Rădulescu, decizia autorităților de a lăsa să crească bălării peste ruinele vechii fortărețe romane, sub pretextul conservării acestora.
Peste tot în lume, însă, metoda de prezerva ceea ce ne-a lăsat istoria este cu totul alta.
Politica oficialităților vâlcene în privința acestui obiectiv istoric s-a schimbat abia după ce specialiștii la nivel național au semnalat problema, în urmă cu patru ani, mai ales că obiectivul vechi de 2.000 de ani era propus pentru a fi protejat UNESCO.
„Situl este acoperit total de vegetație care a distrus, fără umbră de îndoială, structurile construite și conservate in situ, ca urmare a cercetărilor arheologice din anii '80 ai secolului trecut”, atrăgeau atenția istoricii, la vremea respectivă.
Buridava Romană reprezintă una dintre așezările romane care apar și în Tabula Peutingeriană - Harta lui Peutinger - manuscris unicat ce prezintă un itinerariu ilustrat al rețelei de drumuri și așezări din Imperiul Roman. În plus, istoricii cred că aici a fost Capitala Daciei Inferior, la fel cum Capitala Daciei Superior a fost la Sarmizegetuza Regia.
În ultimii ani, situația s-a schimbat pentru Buridava Romană și în scurt timp un muzeu va pune în lumină importanța sa.
Termele din Capitala Buridava - unele dintre cele mai mari băi romane
La distanță de patru ani depărtare de scandalul care le-a obligat să ia măsuri, autoritățile vâlcene au anunțat că intenționează să readucă termele, mai exact ce a mai rămas din ele, la viață. Au deja clădirea gata pentru un viitor muzeu, chiar în incinta sit-ului arheologic din zona Stolniceni, în sudul municipiului Râmnicu Vâlcea .
Situl din Stolniceni (Râmnicu Vâlcea) a fost scos la lumină în deceniul cinci al secolului trecut când s-au executat primele săpături. Arheologii au conștientizat că au dat peste urmele uneia dintre cele mai importante fortificații romane cu terme. Acestea erau alimentate cu apă sărată de la Ocnele Mari, încălzită cu ajutorul unor cuptoare, ale căror urme se mai văd și astăzi.
Renumitul istoric Dumitru Tudor a presupus, pe baza descoperirilor, că la Buridava a fost sediul guvernatorului Moesia Inferior, între cele două campanii dacice ale lui Traian. Aici s-au găsit urme ale cohortelor I Hispanorum (papirusull Hunt), I Milliaria Brittonum, II Flavia Bessorum, dar și ale legiunilor V Macedonica, I Italica, XI Claudia. S-au descoperit, de asemenea, și țigle cu ștampila gărzii guvernatorului Moesiei Inferior - Pedites Singulares.
Fortăreața era amplasată strategic pe celebrul „Drum al sării”, care pornea de la Ocnele Mari, continua pe Olt, spre Dunăre și de aici spre inima Imperiului Roman, dar și pe „Autostrada Antichității” – celebrul drum roman pe care s-a circulat neîntrerupt mai bine de un mileniu și jumătate.
Din așezarea înființată după cucerirea Daciei de către Traian, despre care se bănuiește că era imensă, se mai văd astăzi urmele unor băi „mari”, destinate plebei și ale unor băi „mici” folosite de elitele romane.
„Romanii au înțeles că pentru a cuceri lumea au nevoie de două lucruri esențiale - educație și curățenie (sănătate - n.red.)”, recunoaște și directorul Muzeului Județean de Istorie Vâlcea, Claudiu Tulugea..
„Locul de unde au fost coordonate acțiunile militare din cele două expediții dacice”
Cea mai mare parte, însă, din vechea așezare se află încă sub pământ. Peste ea, de-a lungul mileniilor, s-a tot construit, mai ales în ultimul secol.
Localnicii au profitat din plin de faptul că situl nu a fost protejat și au tot furat piatră din vechea fortificație , cu ajutorul căreia și-au construit nu doar cotețe, ci și alte anexe.
Incapabile să ia măsurile necesare, autoritățile au preferat să lase să crească o „junglă” peste acest sit arheologic , ca să-i descurajeze pe „întreprinzători”, după cum recunosc și astăzi public, chiar dacă mărturisirea este pentru a se disculpa.
Un expert, membru al Comisiei Naționale Limes de pe lângă Ministerul Culturii, cercetător științific la Institutul de Arheologie din București, doctor în arheologie și istorie veche la Universitatea din București, Florian Matei-Popescu, a expus public situația deplorabilă a sitului. A postat mai multe fotografii pe contul său de socializare pentru a demonstra starea deplorabilă în care se afla situl arheologic .
„Așa arată unul dintre cele mai importante situri din provincia Dacia Inferior, după unii poate chiar capitala provinciei. Un sit unde au fost identificate niște instalații termale de mari dimensiuni, poate parte a reședinței procuratorului presidial al Daciei Inferior sau locul de unde guvernatorul Moesiei Inferior a coordonat acțiunile militare din cele două expediții dacice”, menționa expertul în urmă cu patru ani .
Fotografiile aeriene atașate arătau inclusiv și urmele unui amfiteatru roman.
„Monumentul ar fi trebuit să ocupe un loc de cinste pe lista indicativă UNESCO, Frontierele Romane în România, ca una dintre fortificațiile romane emblematice de pe Limesul Alutan”, făcea astfel istoricul referire la cea mai lungă linie de fortificații romane din Dacia, cea de pe Olt.
Muzeul menit să aducă sub reflector fortificație emblematică de pe Limes
Nu doar postările de pe Facebook, ci și o serie de sesizări către instituțiile statului, au determinat autoritățile responsabile să ia măsuri. Mai întâi au igienizat zona și au împrejmuit-o. Iar astăzi, la patru ani depărtare, de scandalul izbucnit pe tema acestora terme, autoritățile par să-și fi înțeles greșeala.
„Un nou punct turistic pe harta județului și a municipiului!”, a anunțat șefia administrației vâlcene în urma unui vizite la terme cu ocazia împlinirii a 636 de ani de la prima atestare documentară a municipiului Râmnicu Vâlcea (VEZI VIDEO).
„Am ales să vizitez situl arheologic Buridava Romană, un loc cu o istorie extraordinară, care atestă faptul că aceste ținuturi sunt locuite încă de pe vremea romanilor. Buridava Romană este o comoară a patrimoniului cultural... Deși timpul și neglijența au lăsat urme, eforturile noastre au dus la progrese semnificative. Supravegherea video și împrejmuirea nouă asigură protejarea și conservarea sitului”, a recunoscut istoricul Florian Matei-Popescu.
Despre deschiderea noului muzeu, unde vor fi expuse o serie de vestigii descoperite aici, dar și amplasarea unui panou 3D în care să fie prezentate termele, el a precizat: „Colegii de la Muzeul Județean Vâlcea s-au asigurat ca toate artefactele descoperite în acest sit să fie restaurate în cele mai bune condiții, iar în curând o parte dintre ele vor fi expuse într-o clădire nouă, pe care am construit-o chiar lângă situl arheologic. Clădirea viitorului muzeu este gata, iar în scurt timp îmi doresc ca aici să putem organiza simpozioane, mese rotunde sau diverse evenimente culturale”.
În aceeași filmare, se menționează istoricul și importanța Capitalei Dacia Inferior - unele dintre cele mai mari terme romane din acest colț de lume.
Sursa: adevarul.ro